Zakuste pocit lehkosti v minimalistických botách
![Zakuste pocit lehkosti v minimalistických botách](http://farm7.static.flickr.com/6126/6008042428_4002bde8b2_o.jpg)
Pokud jste dosud jen četli chvalozpěvy na povznášející pocity z běhu v lehké minimalistické obuvi, léto a dovolené jsou ideální dobou pro experimenty. Láska k tomuto novému druhu běžeckého obutí se šíří jako nákaza. Kdo zkusil, již se zpravidla nevrací ke klasickému pojetí bot s vysokou mírou tlumení a prvky řídícími dopad i přechod do odrazu.
Možná hned zkraje namítnete, že už se zase věnujeme této okrajové kategorii bot. Prvním důvodem je hlavně to, že je pro jejich vyzkoušení opravdu vhodná doba. A tím druhým jsou čísla, pohříchu zatím jen z USA – zatímco prodeje klasických modelů za poslední rok klesly o 18 procent, „nové“ typy bez technologických prvků doslova válcují konkurenci – podle statistik SportsOneSource vylétly za posledních 12 měsíců o neuvěřitelných 283 procent!
Musíme si v této souvislosti proto jen povzdechnout nad konzervativností domácích prodejců, kteří je odmítají zařadit do nabídky. Snad se to ale již brzy zlomí, respektive přibudou obchody nové.
Zájemce o vyzkoušení minimalistické obuvi ale předem varujeme, že tyto boty – nebo dokonce návleky pro bosý běh – nejsou pro každého a vyžadují zcela zásadní změnu stylu, kterým běžíme a dopadáme. Velký pozor by si proto měli dát zejména výkonnostní běžci a pak ti, kteří jsou v přípravě na významný běžecký závod. Přechod k minimalismu jim totiž může zcela zásadně rozhodit navyklé způsoby běhu, v extrémním případě je i na čas vyřadit z tréninku. Podrobně se o tom diskutuje na fóru.
Principem minimalismu je návrat k tomu, jak vypadala bota pro běhání ještě v 70.letech minulého století. Tyto boty jsou velice lehké, téměř nemají tlumení, pata není oproti špičce ve sklonu anebo jen nepatrném, prstová část je širší a povětšinou doléhá až na zem, obuv je mimořádně ohebná a zcela chybí prvky pro kontrolu kroku nebo oporu klenby. Vše tedy závisí na chodidle a jeho kondici.
Pokud říkáme, že chybí tlumení, je jasné, že dopadat na patu (a činí tak přes 80% běžců!) je téměř vyloučeno. Chodidlo pro to není uzpůsobeno. Naopak má vynikající aparát ve své přední části, který nejen perfektně tlumí, ale je i skvělým mechanismem pro odraz. Abychom tedy dopadali při běhu na přední část chodidla (nikoliv prsty, nejsme baletky!), je třeba krok výrazně zkrátit (rychlost časem doženeme vyšší frekvencí kroku) a tělo se při dopadu chová jako pružina. Tlumení nárazu tak řeší nejen chodidlo, ale v podstatě celé tělo.
Zprvu je dobré si tento styl vyzkoušet při chůzi nebo lehkém běhu naboso. Při cupitání budete vypadat legračně jako žabáci, ale odměnou vám bude až šokující pocit lehkosti a přirozenosti.
Které značky nabízejí minimalistickou obuv:
Oproti bosoběhu mají lehké boty s tvrdší podrážkou tu výhodu, že si v nich troufnete běžet rychleji a při delším běhu, kdy již slabší svalstvo neudrží čistý dopad pouze na přední či střední část chodidla, nedostane pata takový náraz. Pochopitelně se v nich dá lépe běhat i v mokru a blátu, o chladu a mrazu nemluvě.
Ani v obuvi však nelámejte rekordy, jakkoliv vás k tomu momentálně skvělý pocit bude svádět. Měli byste začít jen výběhy na pár kilometrů a podle míry bolesti následné dny přidávat nebo naopak ubírat. Minimalistické boty vám totiž v prvních dnech odhalí řadu svalů nohy a chodidla, o kterých jste dosud patrně neměli ani tušení. I přes typické obtíže to však za to stojí.
Minimalistické boty mají i své nevýhody. Náraz do kamene nebo kořene hodně bolí, stejně tak píchnutí větví do boků textilního svršku. To je rozhodně varování pro vyznavače orientačního běhu, aby při výběru hledali modely s ochrannými prvky. Podobně pro velmi dlouhé běhy na pevných površích je lepší volit alespoň mírnou vrstvu tlumení paty. Vhodnou volbou jsou silniční závodní speciály.
Běh v lehké obuvi však jednoznačně zvedne vaše vnímání terénu, budete doslova a do písmene blíže přírodě. Jen ten návrat do „normálních“ bot už jaksi nebude fungovat…
Pokud máte obavy nazout tento typ bot, že si ublížíte, ale rádi byste vyzkoušeli „co na tom je“, zvolte kategorii regeneračních bot (přesněji se jim v angličtině říká „transition shoes“). Jsou to boty vysoce ohebné s rozřezanou podrážkou, ta však sama o sobě velmi dobře tlumí, a můžete v ní tak experimentovat s různými styly došlapu.
Obava z vyhození kotníku (nemají stabilizační uchopení chodidla) je vysloveně lichá. Naopak se v těchto botách (stejně jako u minimalismu) rychle budete cítit neskonale bezpečněji. Jejich odpůrci však asi oprávněně namítnou, že správný běžecký styl (dopad) v nich nezískáte.
Z přechodových modelů v Česku najdete známou Nike Free a její následovníky Reebok Realflex, adidas Chill, Asics Blur 33 nebo jeden z modelů Hervis Kilimanjaro.
Příjemné hraní, příště si ukážeme jiné kategorie běžeckých bot.
Komentáře (Celkem 212)
Čelákovice
Láďa S.
11.08.2011 00:10:42
>> Glacier, 10. 08. 2011 23:29:33
Napadlo tě, že by skutečně přínosným dílem mohlo být přeložení
některých z těch článků do češtiny? Nejsem si jist, ale tipoval bych,
že nějaká část lidí tady anglicky nečte. Kdybys to dal na své webové
stránky a odsud na to odkazoval, celkem jistě bys oslovil řadu
čtenářů.
rudo
11.08.2011 01:05:33
>> Glacier, 10. 08. 2011 23:29:33
ja teda na niektore veci naozaj potrebujem boty a to poriadne pevne
zatial sa mi nepodarilo naboso korculovat na lade ani inline
tie ostre noze ani kolieeska mi dobre na bosu nohu nerobia
a tiez mi nejde dobre zapnut bosa noha do kandaharu viazania a ani tie 3 kolicky na bezkovom viazani mi na palce nesadnu.
a cyklo klipsne naboso tiez nic moc
Glacier
11.08.2011 08:20:06
>> Láďa S., 11. 08. 2011 00:10:42
strašně rád bych! jenže aby to mělo nějakou úroveň, musel bych nad tím strávit x hodin času.
Zkusím se domluvit s Radkem, že bych to třeba přeložil na pokračování sem na běhej, pokud mi to ten proffesor dovolí…sem si jist, že by to bylo pro VSECHNY velice zajímavé, proč vlastně chodíme s botama a jak to celé začalo..díky za podnět…
Glacier
11.08.2011 08:21:40
>> rudo, 11. 08. 2011 01:05:33
já s tebou naprosto souhlasím, ale ten článek není o ničem jiném, než se podívat na historii bot a proč a za jakým účelem vznikly…
České Budějovice
Lubis
11.08.2011 08:39:09
>> rudo, 11. 08. 2011 01:05:33
Rudo, je to otázka delšího vývoje, nic není hned. Tak jako nejen
člověk dostal 2 oči pro odhad vzdálenosti, asi aby nenarážel do stromů,
dá se předpokládat, že pokud budeš zdravě jíst, sportovat a vyhneš se
tabáku, dožiješ se věku, kdy se Ti noha na cyklonášlapy zadaptuje,
kolečka s noži dorostou a náznak drážky pro Kandahár na patě pozoruji
už teď
rudo
11.08.2011 08:40:23
napriklad na koni som potreboval jazdecke cizmy pred storociami a ked som zliezol z kona, nechcelo sa mi zakazdym cizmy vyzuvat. Co poznam dievky, tak si ani do postele cizmicky nevyzuvaju na tych par minut
Brno
mulisak
11.08.2011 08:57:22
>> Glacier, 11. 08. 2011 08:21:40
Článek jsem nečetl, ale tvrzení, že boty vznikly za účelem kastování společností je podle mě nesmysl. Jakýkoliv výrobek může sloužit ke kastování společnosti (mobil, auto, oblečení) a výrobce často umělým rozdělením výrobku do produktových řad (na luxusní, pro náročné, základní, atd.) maximalujizuje svůj zisk a využívá při tom přirozenou touhu člověka vyniknout a ukázat se. Nejstarší nalezené boty, o kterých vím, jsou staré minimálně několik tisíc let. Tuším, že je našli na nohou člověka, který zemřel při pokusu o přechod Alp, pojmenovali ho Oetzi. Byly z kůže a vycpané slámou kvůli zateplení.
Lidé vynalezli boty kvůli ochraně chodidla před mechanickým poškozením a zimou. Smiř se s tím, že jsou jsou jednoduše místa, kde se chodí bosky velice špatně, ať už kvůli povrchu nebo teplotě.
České Budějovice
Lubis
11.08.2011 08:58:13
>> SlavoK, 10. 08. 2011 21:47:25
Jak to myslis, ze prepadavas? A proc resis beh pres spicku? Pred par dny jsme to tu nekde probirali (opet), ze o patu/spicku nejde, jde o delku kroku, a frekvenci.
Vysvětlím. Přeučit se na běh přes špičku není mým prioritním
cílem, se svým stylem přes patu jsem spokojený, jenom jsem si chtěl za
1. ze zvědavosti zkusit, jak se přes špičku běhá, okusit z toho, na co
někteří nedají dopustit, prý je to dost náročné na lýtka a za 2. pokud
bych uvažoval o vložených regeneračních bězích v minimalistických
botách, které jsou prý vhodné pro posílení a protažení chodidel,
popřípadě mírnou nápravu nějakých vad ( v mém případě ploché nohy
), běh přes špičku je prý k nohám šetrnější. Diskusi o délce
kroku/frekvenci i možnosti běhu na místě jsem četl a princip je mi
teoreticky jasný, jen v praxi mě nohy neposlouchaj. Asi jako kdybych si
načetl teorii libovolého tance a potom se postavil na parket. Někdo to třeba
bez problému dá, já bych uspěl nejspíš jen v cirkusu
Glacier
11.08.2011 09:27:47
>> mulisak, 11. 08. 2011 08:57:22
ne tak docela – „The only available example of this is a specific example variably called the "mukluk“ or „kamik“ (depending on which native language used), which was worn by those peoples who have inhabited Arctic North America for perhaps 15,000 years, and up to 40,000 years (by some estimates) in Siberia"
…ale vznik boty jako takové je datován do říma a egypta, boty, tak jak je známe teď vznikly teprve ve staré anglii, nutno podotknout, že se s tím lidem objevilo spoustu problému a boleleo je skoro všechno:
"Social norms are rules for appropriate behavior within a group. They may either be explicit, where breaking of the rules may entail a tangible penalty, or implicit, where violators are typically shunned. Perhaps the earliest example of footwear use in early civilizations was in ancient Egypt. Their use was probably an explicit social norm used to display social class. This notion is supported by both artifacts and graphic representations indicating that at least 5,000 years ago, a leather, often highly decorated, thin-soled sandal was sometimes worn only by elite classes, whereas the less affluent wore sandals made from reeds. Slaves were barefoot. Perhaps its limited functionality is why it was not continuously worn – even the Pharaohs were often depicted barefoot. Although this footwear restricted the user to low speed walking and produced uncomfortable calluses, these sacrifices must have been seen as modest compared to identification with privileged classes In Greek and Roman society, wearing of sandals was probably a social norm which distinguished citizen from slave. There is less evidence of a decorative footwear tradition such as present with Egyptian footwear. In both societies, footwear was used mainly outside to home, which suggests that they attached importance to avoiding contamination from direct contact with both naturally deposited ground and surfaces frequented by the masses. This is consistent with notions of health advanced at that time which attributed disease to being unclean – possessing visible evidence of skin foreign materials. " …The power of social norms in encouraging footwear use should not be underestimated even presently. Consider the current fashion of “minimal shoes.” This product category was designed exclusively for those individuals who have become aware of reports indicating the health hazards of footwear. Rather than walking and running barefoot, wearers seem impotent in the face of the implicit social norm by which individuals are shunned who appear outside of the home with bare feet
Glacier
11.08.2011 09:36:57
>> Lubis, 11. 08. 2011 08:58:13
já si myslím, že kdybys začal bos, tak žádnou teorii nepotřebuješ, prostě to přijde samo a ani nevíš jak ;).
Postrizin
SlavoK
11.08.2011 09:49:03
>> Glacier, 11. 08. 2011 09:27:47
No a zase nekdo tady psal cosi o tom ze i Tarahumarove povazuji barefoot Teda za blazna, ze vsude beha bos. Oni behani v sandalech. Mozna podobnych tem nefunkcnim sandalum z tveho clanku…
Nesmis verit kazdemu fejetonu, co kdo anglicky napise na web. Ten vyskum
bolesti zad zalozeny na bosych Jamajcanech a obutych Britech me pobavil jeste
vic. Kdybys totiz
skoumal vic, tak zjistis, ze prumerny obuty Brit umi cist rychlej nez prumerny
bosy Jamajcan. Takze vznik a pouzivani bot z meho vyskumu potvrzuje teorii, ze
lide zacali pouzivat boty, protoze se zvysujicim se mnozstvim psaneho slova
potrebovali rychlej cist…
Postrizin
SlavoK
11.08.2011 09:58:44
>> Lubis, 11. 08. 2011 08:58:13
Promin, ale porad tomu nerozumim, kdyz doma popobehnes, tak to jde pres spicku, ale venku to nejde? Jen tak pro jistotu, nemyslis ty behem pres spicku to, ze se patou vubec zeme nedotknes?
Tak ja pise Glacier, proste se probehni bos, treba po fotbalovem hristi a nic neres.
Glacier
11.08.2011 10:05:03
>> SlavoK, 11. 08. 2011 09:49:03
Fejetonku? ;) Ten člověk je professor s asi milionem publikaci všude po světě
http://www.stevenrobbinsmd.com/publications
mimochodem ten výzkum je brán odsud:
Bremmer JM, Lawrence JS, Maill WE. Degenerative joint disease in a Jamaican Rural population. Ann. Rheum. Dis. (1968), 326–332.
Glacier
11.08.2011 10:32:00
>> ewerex, 11. 08. 2011 10:21:04
předpokládám, že když to bylo publikovaný někde na vědecké konferenci a citace jsou z odborných studií, že to validitu nějakou mít bude ;) – ty publikace, cos poslal asi nebudou jediné…když už se tomu věnuje možná 20–30 let
Postrizin
SlavoK
11.08.2011 10:39:09
Zdenek Sverak sice milion publikaci nevydal, presto si je rad proctu…
Ale vazne, ty dva zavery o duvodu vzniku bot a o bolestech zad zpusobenych nosenim bot jsou nesmysl. Mozna jinak ten profesor pise dobre veci, to ja nevim, ale z techle dvou odstavcu mam k nemu dost neduverivy postoj.
Nebo chces vazne diskutovat o tom, ze kdyby se vsichni ti nasi kolegove, kteri si stezuji na spatny zada a bolest hlavy zuli, tak je to prejde? Vzdyt oni stravi v praci 9h sezenim u pocitace, se vsuvkou 50kroku na zachod a 75kroku na obed, pak cesta do prace a z prace vyda dalsich 100kroku, pac maji auto na parkovisti pred vchodem. Pak doma sedi pokrouceni na gauci, pripadne se hrbi nad zehlenim (nekeri naboso), ci vysavacem. Z toho maji v prdeli zada, ne z toho, ze maji obute boty.
A na tema, ze v starovekych sandalech se nedalo behat jsem se snad vyjadri pres tarahumary dost jasne. Rimsti legionari ostatne taky pochodovali v sandalech – urcite ne kuli tomu aby si urcili svuj spolecensky status, ale kuli tomu, aby prekonali vecsi vzdalenosti nez kdyby byli bosi. Proc starorecky posel bohu Hermes dostal od Dia do daru okridlene sandaly, je mi taky zahadou, jestlize v sandalech byli Rekove pomalejsi nez naboso… Pak nevim co se mysli tim, ze az s prichodem modernich bezeckych bot se dalo zacit v botech behat. Vis jake byli svetove rekordy na 1h, nebo na 6dni pred 150lety, kdy o specialnich botech na behani nikdo ani neuvazoval? Nepamatuji si je ted presne, ale ani ja ani ty se jim nevyrovname at uz si dnes obujeme/neobujeme cokoliv.
Tohle jsou proste fakty, a jestli je ten profesor ignoruje, tak jeho zavery maji pro me hodnotu fejetonu.
ewerex
11.08.2011 10:44:35
>> Glacier, 11. 08. 2011 10:32:00
já se nechci bavit o jeho hodnověrnosti, nebo nehodnověrnosti. Prostě na WoS má celkem 21 publikací, nejstarší z r. 1987, nejnovější z r. 2001 a povětšinou tyto publikace se v rámci vědátorské komunity berou jako ty důležitější. Na vědeckou konferenci můžeš přijít s mnohým, třeba tímto http://pdos.csail.mit.edu/scigen/ a to, že něco je publikované i v recenzovaném časopise neznamená, že se nad tím nemusíš zamyslet, bo i tam se najdou občas blbosti. Viz Ötzi. Byla mu zima a tak si udělal „boty“, dávno před Řeckem a Římem a nad svým sociálním statutem, popř. třídou, se asi taky moc nezamýšlel. Ale to už je trochu víc než OT :).
Glacier
11.08.2011 11:04:43
>> ewerex, 11. 08. 2011 10:44:35
já se bavil, ale o botech, co známe my…takže souhlas a vžduť to tam taky píše, že to nejsou první boty ale první „známé“…
dík za info btw…
>> SlavoK, 11. 08. 2011 10:39:09
citoval publikaci nějakého kolegy, nenapsal to on:
Bremmer JM, Lawrence JS, Maill WE. Degenerative joint disease in a Jamaican Rural population. Ann. Rheum. Dis. (1968), 326–332.
nečetl jsme jí, neznám, jak moc je, nebo není věrohodná…faktem je, že důvodem toho, že se v říme začali nosit boty – stejně tak v egyptě, se nezakládá na tom, že jě někdo potřeboval. Lidé, co stavěli pyramidy je neměli – ale faraon ano – potřeboval je více on, nebo lidé, co se celý den pohybovali na stavbě?
Co se týče toho Říma…Římané opravud chodili bosí, první, kdo v Říme měl boty byli senátoři – NE vojáci, u kterých by se to předpokládalo mnohem více…Nošení obuvi ve starém Řecku se přisuzuje popularitě hygienické norem Hippocrata. Tyto „normy“ byly rozvedené ve starém Římě Galéném. Pád Říma pak vedl k nezájmu o tyto hygienické postupy, jako je nošení obuvi a lidé zase docela dlohhý čas chodili bos…
Nutno dodat, že první cesty byly z rozmláceného kamení=tjst pro nohu mnohem horší, než chodit/běhat po hladkém betoně…
Glacier
11.08.2011 11:06:09
SlavoK, 11. 08. 2011 10:39:09*
mimochodem tu studii si můžeš přečíst zde:
http://www.ncbi.nlm.nih.gov/…231-0017.pdf
*>>
rudo
11.08.2011 11:09:56
>> SlavoK, 11. 08. 2011 10:39:09
nejdem sa profesorovi miesat do nahanania publikacii,
ale co sa tyka temy a bolest chrbta
tak napriklad si pamatam ako ludia co zacali chodit v botach mabsaiswiss
co su boty s takou akoby polgulou naspode teda je to taka koliska ako boli kedysi na uradnickcyh stoloch s pijavym papierom na susenie atramentu
takze pri chodzi sa pri kazdom doslape treba akoby pregulit cez polgulu…
tak sa mnohi s chrbtob vyliecili posilnili lytka hams zadok a chrbat a kedze chodenia a aj stanie v tom neustale nuti svaly makat, tak ludia dost schudli len tym ze nosia tie boty
teda v skratke urcita suvislost medzi botami a chrbticou urcite je
Postrizin
SlavoK
11.08.2011 11:49:34
>> Glacier, 11. 08. 2011 11:04:43
Ja ale nerikem kdo je nosil prvni, nebo z jakeho duvodu. Klidne verim ze kuli hygiene a spolecenskemu postaveni. To nic nemeni na tom, ze zavery jsou nespravne. V primitivnich sandalech i ve vychazkovych botech z 19teho stoleti se da behat dale a rychlej nez dokazu ja v modernich zavodnich specialech a ty naboso. A lide se obouvali a obouvaji i z praktickych duvodu, ne jenom kuli spolecenskemu postaveni.
>> rudo, 11. 08. 2011 11:09:56
No jo, ale v prvni rade museji chodit, ani Hermesove sandaly by jim zada nespravili v sedu u pocitace. Prvni je zivotni styl, druhe jsou boty.
ewerex
11.08.2011 12:20:31
>> Glacier, 11. 08. 2011 11:06:09
Martine, četl jsi ten článek a nebo tě nadchl pouze ten obrázek. Já jsem jenom prolítnul závěr a tam říkají
- s jamajčany jsme si blbě rozuměli, možná proto se tváří tak zdraví (1. odstavec)
- Jamajčani mají zmrvená kolena z hrubých, nebo spíš nerovných cest, po kterých musí chodit
- Jamajčani mají zmrvený krční obratle kvůli těžkým nákladům, co si tahaj na hlavách
- rozdíl ve výskutu bolestí Jamajčanů a lidí z Wensleydale dávají buď do souvislosti s genetikou a nebo prostředím (It is possible that the higher temperature and
greater amount of sunshine together with light-weight clothing leading to a high exposure to radiant heat, may explain the lower frequency of complaints in Jamaica despite the fact that degenerative joint disease is equally common)
Promiň, ale jak mě má tento článek přesvědčit o tom, že bosoběh je zdravější, než běhání v odpružených botech?
Glacier
11.08.2011 12:41:21
>> ewerex, 11. 08. 2011 12:20:31
">> SlavoK, 11. 08. 2011 10:39:09
citoval publikaci nějakého kolegy, nenapsal to on:
Bremmer JM, Lawrence JS, Maill WE. Degenerative joint disease in a Jamaican Rural population. Ann. Rheum. Dis. (1968), 326–332.
nečetl jsme jí, neznám, jak moc je, nebo není věrohodná"
Glacier
11.08.2011 12:45:34
>> ewerex, 11. 08. 2011 12:20:31
tohle je jeden z nejvíce citovaných článků společně s liebermannem, ten jsi četl?
running-related injury prevention through barefoot adaptations
https://2629773147617537829-a-stevenrobbinsmd-com-s-sites.googlegroups.com/…d/1987-1.pdf?…
Postrizin
SlavoK
11.08.2011 12:50:29
>> Glacier, 11. 08. 2011 11:06:09
Tak jsem tu studii prosel a vyslo mi tohle. Zkoumal se vliv teploty prostredi na degenerativni zmeny kosterni struktuty (omluvam se za neodborne vyjadrovani). Porovnaval se vzorek Jamajcanu z vesnice zivicich se manualnim pestitelstvim se vzorkem Britu z „podobneho prostredi“ Dost tezko si predstvit, ale nechme to… Takze ruzne rasy, ruzny zivotni styl. A zjistilo se, ze o neco malo vic Britu nez Jamajcanu ma osteroartrozu – podle rentgenu. Viz prvni tabulka. Nicmene mnohem vic Britu nez Jamajcanu si stezuje na problematicke bolesti – viz grafy ktere jsi vypichnul -upozornuji ze to jsou grafu subjektivne pocitovane bolesti ne na vysetreni zjistenych degenerativnich zmen. Rozdil v procentech diagnostikovanych problemu je mnohem mensi. V zaveru studie se prave autori zamysleji, jestli nebude urcity rozdil v subjektivnim pocitovani bolesti u ruznych ras a kultur. Nebo jestli na mesi pocitovani bolestivosti kloubu nemuze mit vliv vecsi mnozstvi slunecniho svetla na Jamajce nez v Britanii…
A z teto studie prof. Robbins odvodil, ze Jamajcani jsou vecsinou bosi a proto maji mene problemu z kloubama?… No ja nemam co dodat, snad jenom, ze dekuji prof. Robbinsovy za snahu, ale mne teda nepresvedcil.
Tobe Glaciere dekuji, zes me primel si tohle prestudovat a opet se utvrdit v tom, ze clovek musi o tom co cte a slisi i premyslet, ne jenom vsechno brat tak jak mu je to naservirovano.
Luboš Brabec
11.08.2011 13:26:07
>> Glacier, 11. 08. 2011 12:45:34
Máš na věc i svůj názor, své argumenty podepřené vlastní úvahou či zkušenostmi, nebo jen umíš slepě kopírovat cizí texty, které ani zřejmě nedočteš do konce? Bereš i v jiných oblastech života za pravdu jen to, co je psané anglicky a tváří se to vědecky?
Mato
11.08.2011 13:28:03
>> SlavoK, 11. 08. 2011 12:50:29
Bravo Slavo, tak tolko trpezlivosti som nemal, aby som podrobnejsie argumentoval, ale mna zarazili uz summary a napadlo ma nieco podobne.
Sestra pracuje vo vyskume v USA a casto publikuje, sem tam jej robim diablovho advokata pred odoslanim ci uz jej alebo inych clankov, ale takto zle napisanu publikaciu som uz davno nevidel. Netvrdim, ze autor nema vobec pravdu, ale svoju hypotezu nijako presvedcivo nepotvrdil. Osobne by som to nepublikoval ani v mainstreamovom Health magazine. Asi mal privysoky grant na tento vyskum a nepublikovat by znamenalo vedecku samovrazdu, tak to dal do plena. Len sa cudujem editorom a peer review, ze ho nerozcupovali na kusky. Pravdepodobne ma velky vplyv, alebo malo nepriatelov.
Vedecka komunita vie byt niekedy strasne (aj nespravodlivo) kruta – casto vsak selektivne. Jemu sa tentokrat dostalo lepsieho konca.
Glacier
11.08.2011 14:52:30
>> Luboš Brabec, 11. 08. 2011 13:26:07
několikrát jsem se podělil o vlastní zkušenost – po které následovalo to, co následovalo…pokud se domníváš, že nemám vlastní myšlenky, nevyšel by článek na běhej.com o běhání naboso, ani dnešní číslo časopisu instinkt…
ale budiž…
běhám už možná 10 let, nikdy jsem neběhal závody – závody běhám až posledních pár měsíců a běh pro mě byl prostředkem relaxace a uvolnění – nehledě na fakt, že mě nebaví chodit do posilovny.
Před dvěma lety jsem začal běhat bos a s minimalistickýma botama. Do té doby jsme běhal v tlumených botech.
Z mého pohledu je to to nejlepší, co jsem mohl udělat. Nejenom, že se pro mě běh stal „novým sportem“, ale prostě mě to baví mnohem více…a i moje časy toho jsou důkazem…na 18km jsme skončil bos a k času 1:30 na 1/2M chybělo opravdu málo – jak už jsme naspal, už bych to neudělal, proptože věřím, že rychle se má běhat bos tak max do 10–15km – jinak člověk potřebuje alespoň minimální podporu.
Marathon jsem zaběhl pod 3:30 – celé ve V5F – nic mě nebolelo, narozdíl od Kayano a vložek za dva tisíce – dokonce sjme měl natrénováno o mnoho méně, než jsem měl před rokem…nedokážu si už představit, že bych začal běhat v tlumených botech..3 kamarádi (vlastně 4 z mého okolí) začali – především na můj popud běhat v min botech (zahrnuji do nich i kecky za 200).
nepotřebuji k tomu vědecké studie, ani nic jiného, abych viděl, že je to baví jako mě a že když na 4 kilometru nemohli, můžou teď třeba 2–3× tolik a NIC je nebolí…
Vědecké studie sem dávám pouze pro zamyšlení…věřím, že téměř každý, kdo si vyzuje boty a začne dělat to, co já bude mít podobné, ne-li stejné pocity…
Luboš Brabec
11.08.2011 15:14:12
>> Glacier, 11. 08. 2011 14:52:30
Vidíš. Jsem si jistý, že pro účastníky diskuse by od počátku byly tvoje zkušenosti a postřehy cennější než tapetování výňatky z anglicky psaných studií dosti proměnlivé kvality a dosti proměnlivých kontextů.
Brno
Pavel S.
11.08.2011 15:18:49
>> Glacier, 11. 08. 2011 14:52:30
Promiň, že tě chytám za slovo, ale dnešní číslo časopisu Instinkt by
určitě vyšlo i bez tvého přispění, jen by na stranách 42 – 45 bylo
asi něco jiného…
Hodnocení příspěvků
Pro hodnocení příspěvků se nejprve musíte přihlásit.
Pokud ještě registraci nemáte, můžete se zaregistrovat zde.
Pro přidání komentáře se musíte přihlásit nebo registrovat, pokud ještě registraci nemáte.