Vyzkoušejte sprint se zátěží
![Vyzkoušejte sprint se zátěží](http://farm6.static.flickr.com/5099/5508262107_8818b51388_o.jpg)
Využití zátěžových testů ve sportu má svou tradici. V dnešní době je za pomoci moderní techniky možné díky analýze výkonu získat velmi podrobná data, díky kterým je schopen sportovec výrazně zlepšovat svou techniku a výkon. V tomto článku se budeme zabývat právě výsledky vědecké studie, která podrobně zkoumala vliv sprintu se zátěží na zvýšení rychlosti běhu.
Myšlenka sprintu se zátěží není nová. Vzhledem k tomu, že zrychlení je důležitým aspektem v mnoha týmových sportech, každý účinný a efektivní způsob zlepšení akcelerace je velmi cenný pro trenéry a atlety. Tento zátěžový běžecký pás „Force je využitelný ve sportovních klubech a tréninkových centrech a dokáže měřit a analyzovat důležité tréninkové hodnoty. Přesné měření zátěže a její vliv na výkon s ohledem na čas, vzdálenost a výdej energie může celý trénink a následný výkon značně zefektivnit. Umožňuje trenérovi sledovat a analyzovat sportovní výkon a techniku kdykoli, nehledě na venkovní podmínky.
Vědecká studie: vylepšení běhu pomocí sprintu se zátěží Této vědecké studie se účastnilo osmnáct středoškolských studentů (průměrný věk 17 let, průměrná výška 176+/- 6,88cm, průměrná váha 86 kg +/- 20.07 kg). V následujícím pořadí byla použita následující cvičení:, sprint na 9,1m, 36,6m a 91,4m; skok do výšky z místa a Pro Agility test – test hbitosti. Všechny testy byly prováděny na probantech ve stejný den. Studenti měli stejný zahřívací trénink trvající přibližně 20 minut. Ten zahrnoval také progresivní sprinty a skoky.
EXPERIMENT Testovaní studenti se účastnili sprintu se zátěží dvakrát do týdne po dobu 4 týdnů. Trénink byl prováděn na běžeckém pásu FORCE (Woodway). Jde o nemotorizovaný běžecký pás, který běžec uvádí do pohybu vlastním během, zatímco je fixován na místě pomoci popruhu. Při testování lze využít konstantní zátěž od 1 – 150 liber, přičemž lze přidávat zátěž po 1 libře přes brzdící mechanismus. Každý trénink trval 35 minut a skládal se z dynamického zahřívacího tréninku, stupňovaného sprintu, submaximálního běhu a akcelerace se zátěží a strečingu.
VÝSLEDKY Testovaná skupina využívající sprint se zátěží prokázala statisticky významné zlepšení ve všech výkonnostních testech během 4 týdnů, a to při pouhých 8 tréninzích. Druhá skupina, využívající cvičení bez zátěže, nevykázala žádné výrazné zlepšení. Mezi výkony a zlepšením skupin byl značný rozdíl (Graf 1). K velkému zlepšení došlo při sprintu na kratší vzdálenosti. K výraznému a rychlému zlepšení u těchto středoškolských atletů mohlo dojít vlivem nižší úrovně dosavadních výkonů. Byl tedy značný prostor pro výrazné zlepšení.
![](http://farm6.static.flickr.com/5015/5508835770_4535e2b3a9_z.jpg)
Tabulka 1: Sprint na 10, 40 a 100 yardů – na začátku a na konci tréninku
![](http://farm6.static.flickr.com/5132/5508835924_ddfec2b025.jpg)
Vysvětlivky:
Mean – průměr; SD – měřitelná odchylka; CMJ – skok vysoký z místa
Tabulka 2: tréninkový protokol – sprint se zátěží
![](http://farm6.static.flickr.com/5255/5508236375_e78b1bab9c.jpg)
Zátěž % = procent z hmotnosti atleta
Komentáře (Celkem 12)
komerce 08.03.2011 11:19:02
Využití zátěžových testů ve sportu má svou tradici. V dnešní době
je za pomoci moderní techniky možné díky analýze výkonu získat velmi
podrobná data, díky kterým je schopen sportovec výrazně zlepšovat svou
techniku a výkon. V tomto článku se budeme zabývat právě výsledky
vědecké studie, která podrobně zkoumala sprint se zátěží.
Odkaz na článek
pam65
08.03.2011 12:55:04
Někdy si při běhání dělám takové ideokinetické cvičení, kdy si představuji, jako bych nohama posouval dozadu nějaký pás či napínal skrčený koberec. Pocit na pásu, který takto funguje doopravdy, by mě zajímal.
JURAF
08.03.2011 13:18:27
Vyzkoušel jsem na veletrhu Fitnes v Brně. Kouzlo je v tom, že neběháš po gumovém pásu, který klouže po dřevěné desce, ale po hlinikových lamelách, které jsou pokryty centimetrovou vrstvou tvrdé pryže a jezdí po kuličkových ložiskách. Běh je velmi příjemný, podobný běhu po atl.oválu. Běžet můžeš v teniskách, tretrách ,ale i třeba vojáci v kanadách. Co je ale největší špica, to je dynamický režim chodu běhátka. Přes spojku se odpojí el.pohon a ty si užíváš absoluně přirozený běh. JuraF
JURAF
08.03.2011 13:35:49
Propnutí zadní, stojné, odrazové nohy až do palce jak se říká , patří k základům lokomoce a k běžecké kvalitě, Proto se tato kvalita musí trénovat. V tom članku je na konci nějaký odkaz na výstavu v Praze, tak jestli jsi z okolí tak to prubni a napiš jaké to bylo. Já jsem to vyzkoušel v Brně, běh byl supr, ale na propnutí zadní nohy s posouvání pásu jsem příliš nemyslel. JuraF
rudo
08.03.2011 21:03:54
testovat presne veliciny zrejme treba na takuchto zariadeniach. bezec ked sa chce zlepsit, tak musi robit spravny trening a nemusi ho zaujimat ciselne vyjadrenia zlepsenia ciastkovych parametrov, jednoducho sa snazi zlesovat co najviac. Emil povedal : keby som si setril peniaze, hodim do pokladnicky kazdu mincu co mam a co najdem vo vacku, ale to neznamena ze budem niekolkorat denne sustavne prepocitavat, kolko tam uz je nasetreneho.
Sprint so zatazou vobec nevyzaduje drahe pristroje a nevyzaduje peniaze na kupu alebo na prenajimanie takychto strojov.
Z historie atletiky je znami napriklad trening – beh tahanie starej pneumatiky na skvarovej drahe, neviem ako by sa na to pozerali spravcovia tartanovej drahy. Trening s pneumatikou je napriklad popisany v knizke Kvac-Kratochvilova.
Stretol som v miestnych kopcoch chlapika co slapa do dlheho strmeho kopca s tazkym batahom a na opasku mal pripnutu tazku staru pneumatiku z traktora, dal som sa s nim do reci trenoval tak na nejaku expediciu na Alsjaske, bude musiet prejst velke vzdialenosti a tahat tazko nalozene sane.
Kedysi v priprave na maraton som ako trener pouzil metodu tahania bicykla
priputanych gumovymi pasmi, bezec bezal dlhsie vzdialenosti v makkom piesku
lesnych cesticiek a ja som si sedel na tom bicykli
makoshark
08.03.2011 23:16:33
>> rudo, 08. 03. 2011 21:03:54
To tahání pneumatiky je pořád běžnou součástí tréninku sprinterů. A viděl jsem to dělat i třeba americké fotbalisty. I když dneska už se asi většinou netahá pneumatika, ale něco, čemu se říká tahač (v angličtině tomu říkají sled), je to přimo určené pro tenhle účel a dá se to použít i na tartanu.
rudo
08.03.2011 23:40:39
>> makoshark, 08. 03. 2011 23:16:33
mas pravdu videl som to a videach v treningu silovych sportov, napriklad na strongmen atd, ale tahali to vacsinou v parketovej telocvicni, na asfaltovom kurte, alebo na betone posilky, osobne som tartanovu verziu nevidel, zrejme to bude stat $$$ a spravca stadiona bude protestovat, pneumatika je zadarmo a lahko dostupna zo smetiska.
rudo
08.03.2011 23:43:09
este som si spomenul, ze jeden zo slavnych sprinterov trenoval tak ze tlacil auto.
ked som to potom skusal a preformoval zadnu cast karoserie roddinnej
skodovky, pretlacene plechy sa otcovi nepacili
makoshark
09.03.2011 00:02:41
>> rudo, 08. 03. 2011 23:40:39
Pro samostatně trénujícího improvizátora je určitě pneumatika dobrá volba. U nás na stadionu měli ten „oficiální“ tahač. Byla to tyč na sáňkách, které pěkně klouzaly i po tartanu, a na tu tyč si každý přinesl z posilovny a nasadil kotouče a jednoduše si nastavil váhu, která mu vyhovovala.
JURAF
09.03.2011 21:11:34
>> rudo, 08. 03. 2011 21:03:54
Ta pneumatika je a není řešení. Pokud má guma mezi 5–7kg a ty nějakých 70kg je to celkem v pohodě, problém mají běžci pod 60kg, pro ně je to už příliš těžké a budou sice schopni tahnout, ale při tom si zároveň kazí styl (nižší těžiště a větší předklon o odrazové noze nemluvě). Kouzlo toho zařízení je, že nadozuje každému patřičnou zátěž, která je konstantni po celou dobu sprintu a je schopno zaznamenat jak rychlý sprint byl a jak dlouho trval (vždy se jedná max o desítky metrů , nebo sekund). Postavením videa na stativ do výšky těžiště atleta a vzdálenosti cca 2m od behadla máš i videozáznam toho jak ta zátěž působí na styl běhu a na co si dát pozor, aby nedocházelo ke kur..ní stylu. Myslím si, že si to nemusím kupovat domů , určitě to bude drahé jako čert, ale kdyby to bylo u nás ve fitku nebo v klubu určitě bych si našel čas a jednou dvakrát v týdnu na půl hodky zašel.
rudo
09.03.2011 21:25:34
>> JURAF, 09. 03. 2011 21:11:34
ano suhlas, ale v praxi treba trenovat tam kde som a trenovat cely rok, obcasny test na suerzariadeni neodsudzujem, len chcem poukzat ze ak nie je pristupny este neznamena ze princip sa neda vyuzit.
su pneumatiky roznych vah a rozmerov tak si kazdy najde tu svoju.
Hodnocení příspěvků
Pro hodnocení příspěvků se nejprve musíte přihlásit.
Pokud ještě registraci nemáte, můžete se zaregistrovat zde.
Pro přidání komentáře se musíte přihlásit nebo registrovat, pokud ještě registraci nemáte.